\section*{Concluzii și propuneri}
\addcontentsline{toc}{section}{CONCLUZII ȘI PROPUNERI}

\subsection*{Concluzii}

Demersul de față a pornit de la o cerință cât se poate de practică: aceea de a înțelege, dincolo de cifrele brute din bilanț, în ce direcție se îndreaptă entitatea analizată și cum poate fi acest diagnostic transformat într-un instrument de lucru curent. Cele două capitole aplicative răspund, împreună, acestei cerințe – primul, prin analiza propriu-zisă a exercițiilor 2024 și 2025 pe baza situațiilor financiare oficiale, iar al doilea, prin proiectarea unei aplicații care preia aceeași logică de calcul și o automatizează.

Imaginea care se desprinde din analiză este, înainte de toate, una de redresare. Trecerea de la o pierdere netă de 42.711 lei în 2024 la un profit net de 81.854 lei în 2025 nu este un accident contabil, ci rezultatul firesc al unei foarfece favorabile între venituri și cheltuieli: cifra de afaceri a avansat cu 17,85\%, până la 2.543.426 lei, în timp ce cheltuielile totale au crescut cu numai 9,67\%. Acest decalaj explică de ce toți indicatorii de rentabilitate au trecut din zona negativă în cea pozitivă, rata rentabilității financiare ajungând la 13,55\% – un randament care depășește confortabil dobânda uzuală la depozite și justifică, din punct de vedere economic, menținerea capitalului în firmă. Semnalul cel mai elocvent rămâne însă rata cheltuielilor de exploatare, coborâtă de la 101,85\% la 96,92\%: pentru prima dată în intervalul analizat, fiecare leu de venit acoperă integral costurile și lasă loc de profit.

Pe planul structurii financiare, entitatea stă bine. Activele acoperă datoriile totale de aproape 1,7 ori, gradul de îndatorare a scăzut la 58,3\%, autonomia financiară a urcat la 41,7\%, iar datoriile pe termen lung au fost reduse cu peste 40\%. Această consolidare s-a produs preponderent pe seama profitului reinvestit, ceea ce arată că mecanismul de autofinanțare funcționează. La fel de remarcabilă este gestiunea creanțelor: cu o durată medie de încasare de numai trei zile, firma practic nu finanțează clienții, eliminând una dintre sursele clasice de tensiune asupra trezoreriei.

Tocmai pe fondul acestor evoluții pozitive se conturează, cu atât mai clar, principala vulnerabilitate – lichiditatea. Indicatorii de lichiditate curentă (0,153), rapidă (0,064) și imediată (0,036) rămân mult sub pragurile considerate normale, iar fondul de rulment negativ, de –645.272 lei, confirmă că o parte din activele imobilizate este finanțată din resurse pe termen scurt. Este o fragilitate structurală, nu una conjuncturală, care nu pune în pericol imediat continuitatea activității – atâta vreme cât încasările rămân regulate – dar care reduce sensibil marja de manevră în fața unor evenimente neprevăzute. În aceeași zonă de atenție intră ritmul cheltuielilor cu personalul, crescut cu 21,10\% și depășind astfel creșterea veniturilor, precum și majorarea cu 84,53\% a soldului stocurilor, care a încetinit viteza de rotație a acestora.

Componenta informatică a lucrării arată că acest tip de diagnostic poate fi pus la îndemâna unei entități mici sau medii fără investiții semnificative. Aplicația proiectată în Microsoft Access preia datele din situațiile financiare, recalculează automat cei nouăsprezece indicatori și le atribuie un calificativ – 3 OPTIM, 11 ACCEPTABIL și 5 DEFICITAR pentru exercițiul 2025 – pe care îl prezintă vizual, în logică de semafor. Dincolo de eleganța tehnică, valoarea reală a soluției stă în faptul că aceeași concluzie pe care analistul o formulează în câteva pagini devine, pentru conducere, o imagine de ansamblu lizibilă într-o singură privire, actualizabilă prin simpla adăugare a unui nou an de date.

\subsection*{Propuneri și recomandări}

Pornind de la concluziile de mai sus, formulăm câteva direcții de acțiune, ordonate după urgența pe care o presupun.

\begin{enumerate}[leftmargin=*,itemsep=4pt]
\item \textbf{Refacerea marjei de lichiditate.} Lichiditatea este punctul în care redresarea de ansamblu nu s-a tradus încă în siguranță operațională. Cea mai directă pârghie este transferul unei părți din datoriile curente către finanțare pe termen mediu, astfel încât presiunea plăților imediate să se diminueze. În paralel, prelungirea termenelor negociate cu furnizorii și menținerea politicii de încasare rapidă de la clienți pot îmbunătăți raportul dintre activele și pasivele curente fără costuri suplimentare.

\item \textbf{Corectarea fondului de rulment.} Fondul de rulment negativ de –645.272 lei este expresia aceluiași dezechilibru, privit din unghiul finanțării pe termen lung. Acoperirea investițiilor în active imobilizate ar trebui asigurată din surse cu scadență comparabilă – credite sau linii de finanțare pe termen lung – iar orice nou proiect de investiții să fie cuplat, încă din faza de planificare, cu sursa care îl susține. Altfel, fiecare achiziție de active fixe adâncește decalajul.

\item \textbf{Corelarea costurilor cu personalul cu productivitatea.} Saltul de 21,10\% al cheltuielilor salariale poate fi pe deplin justificat de extinderea activității, însă numai dacă este însoțit de o creștere proporțională a rezultatelor. Recomandăm legarea evoluției salariale de indicatori concreți de vânzări și eficiență, pentru ca acest cost – aflat deja la 30,39\% din total – să rămână sub control pe măsură ce firma crește.

\item \textbf{Optimizarea stocurilor.} Creșterea cu 84,53\% a stocurilor a încetinit rotația acestora și a imobilizat lichidități de care firma are nevoie în altă parte. O revizuire a politicii de aprovizionare, orientată către principiul \textit{just-in-time} și către un stoc de siguranță redus la strictul necesar continuității, ar elibera o parte din aceste resurse.

\item \textbf{Dezvoltarea aplicației informatice.} Instrumentul construit în Access acoperă bine diagnosticul retrospectiv; pasul următor firesc este orientarea lui către viitor, prin module de bugetare (realizat \textit{vs.} plan), de proiecție a fluxurilor de numerar și de raportare trimestrială. Pe termen mediu, migrarea logicii deja proiectate către o platformă de tip Power BI ar adăuga colaborare și grafică avansată, fără a rescrie calculele.

\item \textbf{Instituirea unei monitorizări trimestriale.} Pentru ca toate cele de mai sus să producă efecte, diagnosticul nu trebuie să rămână un exercițiu anual. Actualizarea trimestrială a datelor și citirea sistematică a tabloului de bord ar permite sesizarea din timp a abaterilor – în special pe zona de lichiditate – și intervenția înainte ca acestea să se consolideze.
\end{enumerate}

Privită în ansamblu, entitatea analizată se află la începutul unui parcurs de redresare cu temei economic real: performanța operațională s-a întors pe pozitiv, iar baza financiară se consolidează an de an. Continuarea acestui parcurs ține mai puțin de rentabilitate – care a fost deja recâștigată – și mai mult de disciplina cu care vor fi gestionate lichiditatea și echilibrul structural, sprijinite de un instrument informatic folosit nu ocazional, ci ca rutină de conducere.
